Jaroslav Kalous se věnuje v pátém díl svého seriálu exponenciálnímu růstu světové populace. „Některé problémy v naší zemi řešíme už hodně dlouho (např. církevní majetek, státní maturity aj.), od „sametové revoluce“, dvacet let. Za tu dobu se ale svět hodně proměnil, počet lidí na Zemi vzrostl o 1,5 miliardy,“ píše autor.
Narodil jsem se v první polovině minulého století (1949). Moje generace je trochu výjimečná, posuďte sami. Narodili jsme se v dosud nejkrvavějším století lidské historie, ale měli jsme štěstí a během celého našeho života neprožili válku. Byli jsme svědky toho, jak člověk poprvé opustil svou mateřskou planetu; vstoupili jsme do informačního věku. Během života mé generace vzrostla světová populace z 2,5 na 6,9 miliardy (7 miliard dosáhne v roce 2011). Máme životní úroveň, o jaké se našim předkům nesnilo. A žijeme na počátku století, ve kterém je konec naší civilizace pravděpodobnější, než kdykoli předtím.
Na konci poslední doby ledové (wurmské) kolem roku 10 000 př. n. l. žily na světě asi čtyři miliony lidí. Porodnost i úmrtnost byla vysoká, průměrný věk dožití byl nízký – kolem 30 let – a zvyšoval se jen velmi pomalu. Změny v zemědělství, k nimž došlo okolo roku 5 000 př. n. l. přinesly výraznější vzrůst počtu obyvatelstva. Na počátku našeho letopočtu žilo na Zemi asi 260 mil. lidí. I přes ojedinělé poklesy (jeden přišel kolem roku 400 s rozpadem antické společnosti, jiný zavinil mor ve 14. století) počet obyvatel stále mírně stoupal.
Na konci pátého století žilo na Zemi 430 milionů, k 500 milionů se počet obyvatel přiblížil kolem roku 1500. V té době se úmrtnost se snížila, zatímco porodnost zůstala na vysoké úrovni a výsledkem byl stále rychlejší růst počtu obyvatelstva. Začátkem 20. století už celkové množství lidí na Zemi činilo 1,6 miliardy, na jeho konci pak již 6,2 miliardy.
Některé problémy v naší zemi řešíme už hodně dlouho (např. církevní majetek, státní maturity aj.), od „sametové revoluce“, dvacet let. Za tu dobu se ale svět hodně proměnil, počet lidí na Zemi vzrostl o 1,5 miliardy. Je to tolik, kolik má celá Evropa, celá Severní Amerika, Rusko a Japonsko dohromady.
Exponenciální růst populace je hlavním determinujícím faktorem současného světového vývoje. Populační růst s sebou nese prudký růst dalších problémů (eroze půdy, růst pouští, kácení lesů, zamoření vody toxickými látkami, znečištění oceánů, ztráta různých živočišných a rostlinných druhů, nedostatek palivového dříví, vyčerpávání zásob nafty a různých minerálních zdrojů, splachování půdy do řek a vodních nádrží, přerůstání lidských obydlí na ornou půdu, pokles hladiny spodní vody, zmenšující se plocha nedotčené přírody, globální oteplování, radioaktivní odpady, kyselý déšť atd., atd.). Každý problém násobený sedmi miliardami nabývá hrozivých rozměrů (třeba jedna ryba jako denní dávka potravy pro člověka znamená sedm miliard ryb ulovených každý den apod.).
Exponenciálně vzrůstající počet osob potřebuje neméně exponenciálně rostoucí produkci potravy, těžbu surovin, stavbu obydlí, komunikací atd. Lidstvo spotřebovalo po 2. světové válce více přírodních zdrojů, než za celou předcházející historii. Celosvětová úroveň spotřeby a výroby dnes převyšuje ekologickou kapacitu Země o 25%.
Největší chybou lidstva je neschopnost pochopit exponenciální funkci. (Albert Barlett)
Doporučená literatura
Koukolík, F.: Mocenská posedlost. Praha, Nakladatelství Karolinum 2010.
Laszlo, E.: Můžeš změnit svět: Příručka světoobčana 21. století. Praha, Malvern 2009.
Rees, M.: Naše poslední hodina. Přežije lidstvo svůj úspěch? Praha, Dokořán 2005.
Seriál Opice na Titaniku
1. díl: Potřeba tázání si můžete přečíst ZDE.
2. díl: Naše místo v časoprostoru si můžete přečíst ZDE.
3. díl: Naše místo v přírodě si můžete přečíst ZDE.
4. díl: Ke kořenům našeho chování si můžete přečíst ZDE.
6. díl: Gaia najdete ZDE.
7. díl: Co nás řídí najdete ZDE.
8. díl: Informační lavina najdete ZDE.
9. díl: Tragédie obecní pastviny najdete ZDE.
10. díl: Homogamie najdete ZDE.
11. díl: Slepá ulička vývoje ZDE.
12. díl: Otevřená mysl ZDE.
13. díl: Bližní ZDE.
14. díl: Na laně ZDE.
15. díl: Čas ZDE.
16. díl: Láska ZDE.
Jaroslav Kalous: Opice na Titaniku – 5. Je nás moc
Přihlásit se k odběru:
Příspěvky (Atom)
Témata článků
- bibliografie (1)
- celoživotní vzdělávání (73)
- dětská literatura (22)
- DOKUMENTY (192)
- ESF (1)
- glosy (35)
- informační technologie (186)
- inovativní vzdělávání (148)
- názory (18)
- NÚV (1)
- odborná literatura (635)
- pedagogické asociace (93)
- pozvánky (2)
- PR článek (1)
- profese učitele (378)
- projekty (21)
- seriál Školství v koronakrizi (23)
- STRATEGIE 2020 (9)
- školský management (151)
- školství v regionech (86)
- školství v zahraničí (65)
- výchova (207)
- výtvarné umění (2)
- vyučování (319)
- výzkum a hodnocení (511)
- vzdělávací politika (706)
- zajímavé tipy (652)
- zaujalo nás (822)
Archiv
- ► 2023 (337)
- ► 2022 (350)
- ► 2021 (314)
- ► 2020 (319)
- ► 2019 (311)
- ► 2018 (302)
- ► 2017 (313)
- ► 2016 (322)
- ► 2015 (303)
- ► 2014 (306)
- ► 2013 (310)
- ► 2012 (266)
- ► 2011 (255)
- ▼ 2010 (254)
Česká škola
Šéfredaktorka
Akce
Výtvarné umění
![Licence Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/3.0/88x31.png)
Obsah podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česká republika, pokud není uvedeno jinak nebo nejde-li o tiskové zprávy.