Za co mohou geny a za co prostředí? Průlomová metoda odhalila cestu k pochopení genetického základu IQ. Znalost biologického mechanismu umožní strategii učení na míru.
Tým evropských a amerických vědců začátkem tohoto týdne oznámil, že prozkoumal 52 genů, které ovlivňují lidskou inteligenci. Výzkum probíhal na vzorku téměř 80 tisíc osob. Upozorňují sice, že tím výzkum zdaleka nekončí, protože na inteligenci jedince se pravděpodobně podílejí tisíce dalších genů a formuje ji také okolní prostředí, přesto vědecká komunita výsledky práce považuje za průlomové. "Je to obrovský úspěch," komentoval zveřejněné výsledky Paige Harden z University of Texas, který nebyl členem týmu.
Malý mozek nemusí být hloupý
Až dosud vědci inteligenci a faktory, které ji ovlivňují, zkoumali pouze nepřímými metodami, především testy. Ty však nedovolily odhalit fyziologické mechanismy inteligence. Stále se například neví, jak je v mozku lokalizovaná, protože porovnání mozků lidí s vynikajícími výsledky testů s mozky lidí s podprůměrnými výsledky neukázalo rozdíly, které by bylo možné spojit s hodnotami IQ.
Například někteří lidé s malým mozkem mohou mít podstatně lepší výsledky v testech než lidé s velkým mozkem a podobně. Vědci se proto domnívají, že inteligenci pravděpodobně spíš ovlivňuje efektivnost výměny signálů mezi neurony a mezi jednotlivými oblastmi mozku než jeho uspořádání.
Vědělo se také, jak výkony ovlivňují některé vnější faktory, například obsah olova nebo naopak nedostatek jódu v pitné vodě, je zhoršují. Výzkumy prováděné na jednovaječných dvojčatech však už dříve naznačily, že významnou roli hraje genetika.
"Vždycky mě zajímalo, jak to funguje," uvedla pro New York Times genetička Danielle Posthumová z Vrije Universiteit v Amsterodamu, jedna z hlavních autorů nyní zveřejněné studie. Metody sekvencování DNA k tomu otevřely cestu. Roku 2014 se dr. Posthumová podílela na vědecké práci zkoumající na vzorku 150 000 osob vztah mezi genovou výbavou a schizofrenií. Tehdy se podařilo objevit 108 genů, které se na vzniku obávané duševní poruchy podílejí. Brzy se ale ukázalo, že zkoumání vlivu DNA na inteligenci je z mnoha důvodů podstatně složitější. Teprve nové statistické metody poskytly nástroje k odhalování vztahů mezi výkonností mozku a genomem.
Miniaturní mozky ve zkumavce
Zásadní význam nového výzkumu spočívá právě v tom, že otevírá cestu, jak přímo studovat biologické mechanismy ovlivňující inteligenci jedince. Oněch prozkoumaných 52 genů sice má na mentální výkony člověka jen malý vliv, ale už to, že se je podařilo identifikovat, umožní v budoucnu podobnými metodami odhalit tisíce dalších a nakonec možná pochopit i celý princip. "Je před námi ještě dlouhá cesta," říká Danielle Posthumová. A Christopher F. Chabris, další z autorů studie, upozorňuje, že také bude nutné dál vyvíjet metody výzkumu: "Je to jako v astronomii – s většími dalekohledy uvidíte víc."
Vědci chtějí především rozšířit výzkum na další populace, protože v nyní zkoumaném vzorku byli pouze Evropané. Potřebují také znát, jak konkrétně geny v organismu působí – o některých z identifikovaných genů se například ví, že ovlivňují vývoj buněk, zatímco jiné působí na procesy probíhající v neuronech.
Nejasné zatím jsou také interakce mezi geny a prostředím při ovlivňování inteligence. Ukázalo se třeba, že u nekuřáků se častěji objevují genetické variace vykazující lepší výsledky v IQ testech – ale zatím není jasné, proč tomu tak je.
Výzkum by už nyní mohl pomoci zjistit, jaké vytvořit podmínky, aby se děti mohly lépe intelektuálně vyvíjet. Bylo by tak možné vytvářet strategie učení a rozvoje podle genetické výbavy jednotlivce. V další fázi výzkumu chtějí vědci experimentovat přímo na geneticky přesně definovaných mozkových buňkách. Ty by v laboratorních podmínkách vytvářely buněčné kultury – jakési miniaturní mozky umožňující bezprostředně studovat výměnu signálů mezi neurony v závislosti na struktuře DNA těchto buněk.
Paige Harden konstatoval, že hlavní význam nově zveřejněné zprávy spočívá v novém chápání genetiky inteligence. "Neznamená to ale, že bychom proto přestali brát zřetel na vliv prostředí. To že budeme znát biologický mechanismus, nám ale umožní vytvářet prostředí, které povede k nejlepším výsledkům."
Celý text najdete ZDE.
Jan A. Novák: Vědci našli geny inteligence
Přihlásit se k odběru:
Příspěvky (Atom)
Témata článků
- bibliografie (1)
- celoživotní vzdělávání (73)
- dětská literatura (22)
- DOKUMENTY (192)
- ESF (1)
- glosy (35)
- informační technologie (186)
- inovativní vzdělávání (148)
- názory (18)
- NÚV (1)
- odborná literatura (635)
- pedagogické asociace (93)
- pozvánky (2)
- PR článek (1)
- profese učitele (379)
- projekty (21)
- seriál Školství v koronakrizi (23)
- STRATEGIE 2020 (9)
- školský management (151)
- školství v regionech (86)
- školství v zahraničí (65)
- výchova (208)
- výtvarné umění (2)
- vyučování (319)
- výzkum a hodnocení (511)
- vzdělávací politika (707)
- zajímavé tipy (652)
- zaujalo nás (822)
Archiv
- ► 2023 (337)
- ► 2022 (350)
- ► 2021 (314)
- ► 2020 (319)
- ► 2019 (311)
- ► 2018 (302)
- ▼ 2017 (313)
- ► 2016 (322)
- ► 2015 (303)
- ► 2014 (306)
- ► 2013 (310)
- ► 2012 (266)
- ► 2011 (255)
- ► 2010 (254)
Česká škola
Šéfredaktorka
Akce
Výtvarné umění
![Licence Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/3.0/88x31.png)
Obsah podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česká republika, pokud není uvedeno jinak nebo nejde-li o tiskové zprávy.