Diagnostikováním poruch jako dyslexie mnohdy práce s žákem končí nebo je dále omezena na doplňování učiva a výuku pravopisu. Školy bohužel u těchto žáků zanedbávají výuku porozumění textu, vysoké finanční náklady na diagnostiku a nápravy učení se míjejí účinkem. Čtenářská gramotnost těchto žáků se nerozvíjí, i když by mohla.
Tradiční úloha školy
Škole jsou ukládány nové a nové úkoly a příliš se nezkoumá, jak se daří naplňovat ty tradiční, mezi které jednoznačně patří rozvoj čtenářských dovedností u všech dětí. Tedy u těch, kterým to jde, ale zejména u těch, které mají se čtením problémy. Osobní poradenské zkušenosti, ale i výsledky výzkumů a šetření jasně ukazují, že škola nenaučí kvalitně číst značné procento žáků. Dvacet procent funkčně negramotných ve vyspělých státech Evropy je toho jasným dokladem.
Důvod pro zvládnutí čtenářských dovedností je evidentní: bez kvalitní čtenářské gramotnosti nemůže dítě dobře pokračovat v dalším vzdělávání. Špatní čtenáři jsou diskriminováni v přístupu ke vzdělání – vzhledem k nízké úrovni čtení se nemohou vzdělávat právě prostřednictvím čtení. Vzhledem k tomu, že sekundární a terciární vzdělávání se realizuje do značné míry prostřednictvím čtení, jsou špatní čtenáři výrazně hendikepováni. Čtení ovšem slouží i k obohacení a kultivaci běžného života. Špatný čtenář je připraven o přístup k jedné velmi příjemné oblasti života…
Žáci mají číst přímo ve škole
Učitelé mohou vymýšlet rozmanité metody na usnadnění a zkvalitnění čtení, leč pořád zůstává fakt, že dítě musí hodně číst. Čtení se totiž jinak než čtením naučit nedá. Při čtení rozvíjíme techniku čtení (dítě, které luští písmenka, nemá šanci číst pro potěšení ani pro vzdělání a jen obtížně porozumí obsahu) a současně podporujeme potřebu a zájem číst. Jde o spojité nádoby – bez potřeby a zájmu dítě nečte, a když nečte, tak se nemůže naučit číst, což opět posiluje skutečnost, že fakticky nečte. Zájem o čtení přichází z rodiny. Škola může zvyšovat počet hodin věnovaný čtení.
Smyslem čtení je porozumět významu čteného. K tomu je předně zapotřebí, aby dítě zvládlo techniku čtení – nejde o to číst krásně, ale automaticky, bez luštění jednotlivých písmenek a jejich spojení (velmi orientačně vyjadřuje zvládnutou techniku čtení rychlost kolem 60 slov za minutu ve vývojově přiměřeném textu). K tomu, aby dítě dospělo k této úrovni, potřebuje stovky hodin, dyslektik tisíce. Současně musí škola trénovat i porozumění přečtenému (vzhledem k omezenému rozsahu příspěvku nezmiňuji výcvik kritického čtení). Jde o specifickou dovednost, nicméně základ porozumění tvoří dobré znalosti. Zkušenosti z USA jasně signalizují, že mnohé děti nerozumí textu přesto, že jsou důkladně a systematicky trénovány v rozvoji porozumění. Důvod je jednoduchý – tyto děti nemají potřebné znalosti.
Ukažme žákům, že číst je zábavné
Škola (rodinu už nezmiňuji, ta se totiž jeví jako klíčová ve všech ohledech) se rovněž podílí na posilování radosti ze čtení. Mnohdy se v praxi setkávám s tím, že učitelé dělají vše pro to, byť v dobré pedagogické víře, aby čtení dětem otrávili. Ve výzkumech se ukazuje, že zájem o čtení oslabuje, když si děti nemohou knížku samy vybrat, když je nutíme, aby přečtené literárně kriticky posuzovaly, když jim neumožníme osobní dobu při čtení (špatný čtenář knížku za tři týdny nepřečte, potřeboval by více času), když jim při čtení nepomáháme atd. Vedle školy hrají významnou roli i knihovny (každé dítě by podle mého názoru mělo chodit do knihovny), média (reklama na knížky by měla být podporována státem). Protože kniha je významný zdroj vzdělanosti a vzdělanost je i společenská hodnota (nejen individuální), měl by dětské knížky podpořit v masovější míře i stát.
Celý text si můžete přečíst ZDE.
Václav Mertin: Dyslektické žáky musíme učit číst
Přihlásit se k odběru:
Příspěvky (Atom)
Témata článků
- bibliografie (1)
- celoživotní vzdělávání (74)
- dětská literatura (22)
- DOKUMENTY (192)
- ESF (1)
- glosy (35)
- informační technologie (186)
- inovativní vzdělávání (148)
- názory (18)
- NÚV (1)
- odborná literatura (636)
- pedagogické asociace (94)
- pozvánky (2)
- PR článek (1)
- profese učitele (380)
- projekty (21)
- seriál Školství v koronakrizi (23)
- STRATEGIE 2020 (9)
- školský management (155)
- školství v regionech (87)
- školství v zahraničí (65)
- výchova (209)
- výtvarné umění (2)
- vyučování (319)
- výzkum a hodnocení (513)
- vzdělávací politika (713)
- zajímavé tipy (652)
- zaujalo nás (825)
Archiv
- ► 2023 (337)
- ► 2022 (350)
- ► 2021 (314)
- ► 2020 (319)
- ► 2019 (311)
- ► 2018 (302)
- ► 2017 (313)
- ► 2016 (322)
- ► 2015 (303)
- ▼ 2014 (306)
- ► 2013 (310)
- ► 2012 (266)
- ► 2011 (255)
- ► 2010 (254)
Česká škola
Šéfredaktorka
Akce
Výtvarné umění
![Licence Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/3.0/88x31.png)
Obsah podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česká republika, pokud není uvedeno jinak nebo nejde-li o tiskové zprávy.