Žákovské průzkumy jsou hojně využívané v terciárním vzdělávání jako prostředek hodnocení výuky a výkonu učitelů. Ve skutečnosti jsou často jediným zdrojem zpětné vazby, které se vysokoškolským profesorům dostane. Na základních a středních školách byly až donedávna spíše výjimkou.
Státní i regionální lídři vzdělávacího systému, pokud uvažují o jeho reformě, měli by zahrnout žákovské dotazníky do systému hodnocení učitelů. Z projektu nadace manželů Gatesových Measures of Effective Teaching vyplývá, že studentské výzkumy mají řadu výhod:
1. Souvislost se zlepšujícími se výsledky žáků…
2. Spolehlivost…
3. Zlepšování učebních postupů…
4. Cena a zahrnutí více předmětů a tříd…
5. Emoční význam pro učitele
Jedna z potenciálně silných stránek žákovských průzkumů je to, že jsou měřeny něčím, čeho si učitelé ze své podstaty váží – pohledu žáků. Systém odměn podle výsledků váže finanční motivaci na jiná měřítka – hospitace ve třídě, nebo zlepšení výsledků žáků – jako uměle vytvořenou hodnotu. Nicméně do té míry, do jaké si učitelé přirozeně váží toho, co říkají jejich žáci, a starají se o to, jak je jejich žáci hodnotí v porovnání s ostatními učiteli vyjádřeními jako: „Dobře využíváme čas a neplýtváme jím,“ nebo „Když odevzdám domácí úkol, dostanu užitečnou zpětnou vazbu, která mi pomůže zlepšit se“, finanční pobídky by ke vzbuzení žádoucí reakce učitelů nemusely být nutné.
Je jen málo zdrojů zpětné vazby na výuku a učební postupy jednotlivých učitelů. Měření orientovaná na zlepšení výsledků žáků nebo na „přidanou hodnotu“ jsou jistě cenná tam, kde jsou k dispozici, ale s testovanými třídami a předměty pracuje méně než čtvrtina učitelů. Ředitelské hospitace jsou dalším zdrojem, avšak najímání pozorovatelů mimo školu je drahé. Žákovské průzkumy jsou přirozeným dodatečným zdrojem, který může učitelům poskytnout zpětnou vazbu. Žákovské průzkumy mohou být mimo testované třídy a předměty jediným zdrojem hodnocení učitele, vyjma osoby ředitele. Jako takové by žákovské průzkumy byly cenným zdrojem pro zpřesnění či potvrzení těchto závěrů.
Samozřejmě si musíme být stále vědomi toho, že pokud budou z výsledků žákovských průzkumů odvozovány závažné důsledky, může to s sebou přinést tlak, který tento způsob měření zkreslí. Konec konců, někteří vysokoškolští profesoři jsou známí tím, že se snaží získat vyšší hodnocení od studentů mírným známkováním. Jedna z nejlepších cest, jak snížit tuto tendenci, je použít tam, kde se přijímají důležitá rozhodnutí o učitelích, více zdrojů informací a nikoliv jen jedno měřítko…
Celý text si můžete přečíst ZDE.
Zprávy z výzkumu jsou k nalezení na internetových stránkách www.metproject.org. Původní zdroj ZDE.
Lukáš Hendé Djakoualno: Zeptejte se žáků na učitele
Přihlásit se k odběru:
Příspěvky (Atom)
Témata článků
- bibliografie (1)
- celoživotní vzdělávání (73)
- dětská literatura (22)
- DOKUMENTY (192)
- ESF (1)
- glosy (35)
- informační technologie (186)
- inovativní vzdělávání (148)
- názory (18)
- NÚV (1)
- odborná literatura (636)
- pedagogické asociace (93)
- pozvánky (2)
- PR článek (1)
- profese učitele (379)
- projekty (21)
- seriál Školství v koronakrizi (23)
- STRATEGIE 2020 (9)
- školský management (152)
- školství v regionech (87)
- školství v zahraničí (65)
- výchova (208)
- výtvarné umění (2)
- vyučování (319)
- výzkum a hodnocení (511)
- vzdělávací politika (709)
- zajímavé tipy (652)
- zaujalo nás (823)
Archiv
- ► 2023 (337)
- ► 2022 (350)
- ► 2021 (314)
- ► 2020 (319)
- ► 2019 (311)
- ► 2018 (302)
- ► 2017 (313)
- ► 2016 (322)
- ► 2015 (303)
- ► 2014 (306)
- ▼ 2013 (310)
- ► 2012 (266)
- ► 2011 (255)
- ► 2010 (254)
Česká škola
Šéfredaktorka
Akce
Výtvarné umění
![Licence Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/3.0/88x31.png)
Obsah podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česká republika, pokud není uvedeno jinak nebo nejde-li o tiskové zprávy.