Na tiskové konferenci 31. 5. 2016 prezentoval zakladatel iniciativy Oldřich Botlík konečně odtajněná data – výsledky letošních maturitních testů. „Poprvé po šesti ročnících státní maturity máme informace o výsledcích každé testové úlohy,“ řekl.
Cíle iniciativy
1. Dosáhnout zveřejnění anonymizovaných úplných dat
2. Vyvolat na podkladě dat zásadní diskusi o cílech vzdělávání
K čemu došlo
Stačí jednoduchý nápad, důslednost a ochota často neznámých lidí aktivně pomoci něčemu, co pokládají za správné – a věci se začnou rychle měnit k lepšímu. Každý z 850 dobrovolníků požádal podle zákona o svobodném přístupu k informacím MŠMT o souhrnné výsledky jedné ze 122 úloh tří maturitních testů. Ministerstvo nakonec raději rozhodlo o zveřejnění dat.
Někdy během posledního květnového víkendu Cermat doplnil data zveřejněná původně ve formátu PDF o excelovský soubor. Data jsou tedy zveřejněna ve strojově čitelnému formátu, jak Infozákon (zák. č. 106/1999 Sb.) požaduje. My jsme si ovšem poradili i s formátem PDF a už během minulého týdne jsme data připravili ke zveřejnění v lidsky čitelném formátu. Najdete je ode dneška na webu iniciativy www.data-mat.cz.
Ani v excelovských datech se ovšem neobjevily informace o tom, které odpovědi na otázky ANO/NE jsou správné. Ani o tom, která položka je správná ve výběrových úlohách multiple choice. Cermat znovu nevyšel uživatelům vstříc ani o krok dál, než musel. Dalším zájemcům o data proto vycházíme vstříc alespoň my. Informace o správnosti jsou doplněny ručně z tzv. Klíčů správných řešení – několikrát jsme je kontrolovali. Věříme, že příště nás toho Cermat ušetří a zveřejní výsledky testových úloh v uživatelsky komfortní podobě.
Uvědomuji si, že bez lidí z EDUinu by šlo data získat mnohem hůře, a jsem vděčný také médiím, že nám poskytla prostor. Na začátku 90. let bylo svátkem, když se podařilo dostat do novin cokoli o školství – dnes už mu je věnována pozornost, jakou si zaslouží. Tedy aspoň v médiích.
Co to znamená
Poprvé po šesti ročnících státní maturity máme informace o výsledcích každé testové úlohy. Některé úlohy přitom reprezentují výukové postupy typické pro školu a vědu konce 19. století, jiné zase postupy typické pro moderní vzdělávání. Příkladem toho prvního je podle mého názoru případ epizeuxe, příkladem toho druhého je úloha o čerpadlech z testu z matematiky, o kterých píšu v Akademii Lidových novin (1. 6. Co najdeme pod kamenem; 31. 5. Logaritmy maturantům šly, logika ne, – pozn. red.). Díky těmto typickým úlohám a všeobecně dostupné znalosti o tom, jak dopadly, může být debata o cílech vzdělávání mnohem konkrétnější. A může být také mnohem fundovanější.
Proč chceme víc
Protože to, čeho bylo zatím dosaženo, nestačí. Mě osobně třeba velmi zajímají rozdíly ve výsledcích mezi gymnazisty a žáky SOŠ. Ještě se k nim myslím dostaneme. Ty se ovšem ze získaných údajů vyčíst nedají. Proto chceme dosáhnout zveřejnění anonymizovaných prvotních maturitních dat. Největší přínos takto otevřených dat je právě v tom, že kdokoli zvenčí může najít jejich nový smysl. A nejméně efektivní je naopak čekat, až s něčím rozumným přijdou úřady samy.
Vyvolat zásadní diskusi o cílech vzdělávání
Řekl jsem, že zveřejněná data umožňují konkrétnější a fundovanější diskusi o cílech vzdělávání. Chtěl jsem ji akcí Maturitní data – odtajněno vyvolat. Dovolím si tedy provést výkop. Směřuji vlastně k tomu, abych ukázal paradox současné školské politiky. V čem spočívá?
U nás se už dlouho ví, že školní úspěšnost mnohem silněji než v jiných zemích kopíruje nejvyšší dosažené vzdělání rodičů. Nedávno schválená novela školského zákona vtahuje – navzdory expertním doporučením – všechny děti o rok dříve do systému, který je stále většinově nastaven na domnělé potřeby těch, kteří si nakonec budou někde dělat doktorát. Převládající vzdělávání v něm probíhá tak, že všechny (kromě těch budoucích doktorandů) začne velmi brzy nudit a přestane být efektivní. Výuka češtiny je odradí od četby, počítají s velkou nechutí a když někde vidí x nebo řecké písmeno, chce se jim zvracet. A když se nakonec protlučou k maturitě, protože mistrovská zkouška stále není k dispozici, „zaříznou“ je tam kvůli expizeuxi.
Co říkají výsledky testu ČJL
Epizeuxis, které se směje celá republika, trefilo 34,2 % maturantů. Někteří také díky tomu, že jedna ze tří správných odpovědí je podezřelá na první pohled (Zvoní zvoní zrady zvon zrady zvon). Přísudek jmenný se sponou našlo ve výchozím textu pouhých 11,1 % maturantů. A tak bych mohl pokračovat.
Na druhé straně maturanti, kterých letos bylo více než 68% populačního ročníku, dokážou číst s porozuměním (někdy i kolem 90 % z nich), vnímají textovou návaznost, neboť úspěšně seřadili zpřeházené odstavce souvislého textu, chápou účel textu, i když je prošpikovaný cizími slovy a není úplně jednoduchý (95,3 %). Vědí dokonce, co je syntaktická chyba, a najdou ji (77,4 %). Zkrátka a dobře, v dnešní společnosti mohou se svou češtinou docela uspokojivě fungovat. Ve vzdělávání naprosté většiny z nich nejde o znalost epizeuxe, nýbrž o dovednost správně používat mateřštinu: srozumitelně vyjadřovat myšlenky a s porozuměním je v hovoru i v textu.přijímat.
Co říkají výsledky testu M
Jak mi názorně předvedl instalatér při rekonstrukci našeho bytu, který položky ve faktuře uváděl v textovém modu a pak (s chybami) sčítal ceny kalkulačkou, i jemu by se hodilo umět používat Excel – nástroj k usnadnění takové práce.
Řadu úloh v textu, které dnes umí spočítat chytrý mobil, pokládám za technický balast – úlohu 1 (úspěšnost 53 %), 3 (49 %), 4 (66 %), 5 (třetina si ani neškrtla, 1 bod třetina, 2 body třetina), 6 (32 %), 14 (52 % si ani neškrtlo), 15 (logaritmická rovnice – 55 % má nula bodů).
I v rozumných úlohách nejsou výsledky o moc lepší – 2 (čerpadla, jen 16 %), 9 (stupně vítězů: podúloha : objem – 75 % uspělo, podúloha 2: obsah viditelných stěn – 58 % uspělo), 13 (průměrný plat ve firmě – jen 34 %).
Technikálie maturantům nejdou, matematické myšlení nefunguje, z aplikačních úloh jde hlavně to, co lze narazit na známý postup. Počet maturujících z matematiky prudce klesá, roste propadovost, přitom z ní maturuje převaha gymnazistů. Způsob výuky zřejmě nevede k úspěchu.
Kontext
Maturuje cca 70 % populačního ročníku – nikoli 5 % jako v době, k níž někteří nostalgicky vzhlížejí. Návrat zpět je vyloučen.
Společnost si především nemůže dovolit „odepsat“ žáky, kteří z nějakého důvodu, i malicherného, začnou ztrácet krok. To u nás jakž takž fungovalo ještě za Husáka, dnes už to vyspělé společnosti dávno nedělají. Důvody jsou občanské (stabilita společnosti – volby) i ekonomické (prosperita, míra nezaměstnanosti). Vznikali by nezaměstnatelní a nerekvalifikovatelní.
Technologická podpora většiny běžných činností se zásadně a tryskem mění. Návrat zpět je vyloučen, moderní společnost to nepřipustí, ale škola na ty pronikavé změny téměř nereaguje (např. spell-check –> kontrola syntaktické správnosti, budeme diktovat – spreadsheet, úpravy algebraických výrazů, navrhování kuchyní IKEA – překladač Google).
Pro školu je stále obtížnější přesvědčit žáky, že má smysl se učit. Tím vůbec nechci říct, že to smysl nemá – žáci už se k tomu ale nenechají donutit. Na výsledcích maturitních testů některé zajímá jen, zda propadli, nebo ne.
Řada učitelů ztrácí nad žáky kontrolu, což je situace, na kterou nebyli připravováni. Mají z toho strach, a tak volají po návratu režimu cukru a biče. Hlavně tedy biče. To už ale nefunguje. Je potřeba, aby někdo učitelům zásadně pomohl.
Jsem přesvědčen, že školství se musí zásadním způsobem změnit, ale nelze toho dosáhnout plošně. Stát může dokonce zlepšení plošně bránit – viz státní maturity nebo jednotné přijímací zkoušky.
Zveřejňování dat uvítali výzkumníci, ale tato podoba nestačí. Je potřeba pravidelně zveřejňovat úplná anonymizovaná data až na úroveň jednotlivců, aby bylo možné dále zkoumat rozložení (a příčiny) výsledků a vyvodit z toho objektivnější závěry.
Oldřich Botlík: Maturitní data – Odtajněno!
Přihlásit se k odběru:
Příspěvky (Atom)
Témata článků
- bibliografie (1)
- celoživotní vzdělávání (73)
- dětská literatura (22)
- DOKUMENTY (192)
- ESF (1)
- glosy (35)
- informační technologie (186)
- inovativní vzdělávání (148)
- názory (18)
- NÚV (1)
- odborná literatura (636)
- pedagogické asociace (93)
- pozvánky (2)
- PR článek (1)
- profese učitele (379)
- projekty (21)
- seriál Školství v koronakrizi (23)
- STRATEGIE 2020 (9)
- školský management (152)
- školství v regionech (87)
- školství v zahraničí (65)
- výchova (208)
- výtvarné umění (2)
- vyučování (319)
- výzkum a hodnocení (511)
- vzdělávací politika (710)
- zajímavé tipy (652)
- zaujalo nás (823)
Archiv
- ► 2023 (337)
- ► 2022 (350)
- ► 2021 (314)
- ► 2020 (319)
- ► 2019 (311)
- ► 2018 (302)
- ► 2017 (313)
- ▼ 2016 (322)
- ► 2015 (303)
- ► 2014 (306)
- ► 2013 (310)
- ► 2012 (266)
- ► 2011 (255)
- ► 2010 (254)
Česká škola
Šéfredaktorka
Akce
Výtvarné umění
![Licence Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/3.0/88x31.png)
Obsah podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česká republika, pokud není uvedeno jinak nebo nejde-li o tiskové zprávy.