Čtvrtá průmyslová revoluce je v plném proudu a my se jí budeme muset přizpůsobit. Především ve vzdělávání. To byla hlavní myšlenka konference, kterou v dubnu pořádala firma AFEUS (Alliance for European Succes) v Praze na Stavební fakultě ČVUT. Diskuse se mimo jiné zúčastnili autor knihy Ekonomie dobra a zla Tomáš Sedláček nebo zakladatel Institutu ekonomických studií na FSV UK profesor Michal Mejstřík.
Zdroj: Lidovky 9. 5. 2018
„Začít se musí u učitelů a u učitelů učitelů. Dnešní typ výuky už je prostě zastaralý,“ řekl Tomáš Sedláček. Podle něj je potřeba výuku digitalizovat a zaměřit se mnohem více na praktické znalosti a prohlubování sociálních dovedností než na memorování zbytečných faktů. „Ty věci si lidé budou moci najít na Googlu. To, že potřebují všechno vědět, je přežitek,“ doplnil ho Michal Mejstřík.
Čeští učitelé jsou dlouhodobě podhodnocení. Loňská analýza think-tanku IDEA prozradila, že platy pedagogů na středních a základních školách u nás jsou ze všech zemí OECD nejnižší. „Pokud se zvýší platy, zlepší se i přístup učitelů. Je také třeba povolit se výuku expertů z branže na středních a základních školách,“ podotkl Sedláček. Dnes mohou lidé bez pedagogického vzdělání působit na těchto školách maximálně na půl úvazku a externisté učit nemohou vůbec.
Diskutéři byli za jedno i v tom, že oblastem sociálních návyků či rozvoji empatie by se mělo věnovat více času. „Neznamená to, že memorovat vůbec ne. Jde jen o to, aby nám z těch dětí pak nevyrostly mašiny na zbytečně informace, naprosto neschopné chápat ostatní lidi a rozumět tomu, jak společnost funguje,“ prohlásil Michal Mejstřík.
Lidé jsou pořád výjimeční
Když došla řeč na rozvoj překladatelských technologií, díky kterým by se lidé nemuseli učit jazyky, došli diskutéři k jednotnému závěru: „Je sice fajn, že nebudeme muset umět slovní zásobu. Ale kdo někdy žil v jiném státě, tak ví, že klíčové pro komunikaci s cizinci není jazyk samotný, ale jisté interkulturní pochopení, které musíme aplikovat, když mluvíme s někým, kdo žije na druhém konci světa. Opět se vracíme k výjimečné schopnosti lidí vnímat a chápat věci v kontextu,“ řekl Pavel Mertlík, bývalý ministr financí za ČSSD.
„Důležité je, aby lidé uměli hledat správné informace z kvalitních zdrojů, a aby s nimi dokázali pracovat,“ uvedl Michal Mejstřík. Panelisté se shodli, že umělá inteligence ještě dlouho nebude schopná dávat fakta do souvislostí takovým způsobem, jakým to umí jen člověk.
Vytvoří se nová pracovní místa
„Před dvaceti lety, tedy před třetí průmyslovou revolucí, by si také nikdo nedokázal představit, že počítače vytvoří nová pracovní místa, která předtím neexistovala. Já bych se nebála a počkala, co nám budoucnost přinese. Nezapomeňte, že v současnosti máme asi 220 tisíc volných pracovních míst pro 250 tisíc lidí,“ odpověděla Martina Bacíková, ředitelka Institutu ekonomického vzdělávání (INEV) a zakladatelka Ekonomické olympiády pro SŠ na dotaz, zda robotizovaný průmysl nevezme lidem práci. „Důležité ovšem je rozvíjet ty klíčové vlastnosti, jako je empatie, sociální inteligence, či schopnost promptně a kreativně reagovat na změnu situace,“ dodala.
Označení ‚společnost 4.0‘ se používá pro období po čtvrté průmyslové revoluci. Ta se projevuje především robotizací a digitalizací prvních dvou sektorů hospodářství (zemědělství a průmysl). V Německu tento proces podle bývalé členky bankovní rady ČNB, Evy Zamrazilové, už dávno proběhl. „Všechno tam funguje v pořádku, lidé se přesunuli do sektoru služeb. Není tedy pravda, že pracovní místa nebudou. Pokud ovšem nenastane klíčová změna ve vzdělávání, bojím se, že se Češi na změnu nedokážou adaptovat.“
O tomto problému píše historik Yuval Noah Harari ve své knize Homo Deus: A brief history of Tomorrow. Podle něj čtvrtá průmyslová revoluce vytvoří jakousi zbytečnou třídu (useless class), která nebude schopná se uplatnit v prudce progresivní společnosti. Jestli tomu tak skutečně odmítli panelisté říct s tím, že by se jednalo o ‚divokou spekulaci.‘ „Pokud se nezvýší platy učitelů, radikálně se nezmění osnovy a celkově se výuka nedigitalizuje, vidím to velmi černě,“ zakončil debatu Sedláček.
Jan Křovák: Pro budoucnost je klíčová schopnost empatie a sociální gramotnost, shodli se odborníci
Přihlásit se k odběru:
Komentáře k příspěvku (Atom)
Témata článků
- bibliografie (1)
- celoživotní vzdělávání (73)
- dětská literatura (22)
- DOKUMENTY (192)
- ESF (1)
- glosy (35)
- informační technologie (186)
- inovativní vzdělávání (148)
- názory (18)
- NÚV (1)
- odborná literatura (636)
- pedagogické asociace (93)
- pozvánky (2)
- PR článek (1)
- profese učitele (379)
- projekty (21)
- seriál Školství v koronakrizi (23)
- STRATEGIE 2020 (9)
- školský management (153)
- školství v regionech (87)
- školství v zahraničí (65)
- výchova (208)
- výtvarné umění (2)
- vyučování (319)
- výzkum a hodnocení (511)
- vzdělávací politika (712)
- zajímavé tipy (652)
- zaujalo nás (823)
Archiv
- ► 2023 (337)
- ► 2022 (350)
- ► 2021 (314)
- ► 2020 (319)
- ► 2019 (311)
- ▼ 2018 (302)
- ► 2017 (313)
- ► 2016 (322)
- ► 2015 (303)
- ► 2014 (306)
- ► 2013 (310)
- ► 2012 (266)
- ► 2011 (255)
- ► 2010 (254)
Česká škola
Šéfredaktorka
Akce
Výtvarné umění
![Licence Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/3.0/88x31.png)
Obsah podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česká republika, pokud není uvedeno jinak nebo nejde-li o tiskové zprávy.
0 komentářů:
Okomentovat