Na společenské změny koncem listopadu 1989 reagovala také pedagogická veřejnost. Hlavní centrum aktivit bylo zpočátku na některých základních a středních školách v Praze, kde začala vznikat místní Občanská fóra pedagogických pracovníků, která postupně koordinovala svoji činnost a rozšiřovala se i do dalších oblastí republiky.
„V Koordinačním centru Občanského fóra Zlín jsem měl na starost školství. Jako samozvanec. Profesí jsem byl učitel, a uvedený resort mi doslova spadl do klína. Bez dekretu, dle představy zdejšího lídra OF, který mezi řečí prohodil: „Budeš mít na starost školství, jsi přece kantor!“ Od prvního setkání v divadle až do rozdělení OF na ODS a OH jsem se amatérsky věnoval zejména zlínským školám. Dopoledne, někdy až do dvou do tří na gymnáziu v práci, a pak často až do půlnoci na sekretariátu KC OF Zlín. K tomu je zapotřebí přidat nejrůznější jednání na akcích OF na školách v okrese, na sněmech OF… a pak předvolební shromáždění s občany, doprovázení kandidátů, psaní článků do novin, atd. Bože, jak málo jsem měl na řádnou přípravu do výuky ve své škole! Snad mi to moji tehdejší studenti odpustí?!“
Zdroj: Štěrba, Miloslav: S čím jsme šli do Občanského fóra… (1.). Britské listy 11. 11. 2009
„…Na společenské změny koncem listopadu 1989 reagovala také pedagogická veřejnost. Hlavní centrum aktivit bylo zpočátku na některých základních a středních školách v Praze, kde začala vznikat místní Občanská fóra pedagogických pracovníků, která postupně koordinovala svoji činnost a rozšiřovala se i do dalších oblastí republiky. Jejich hlavním cílem byla ideová změna charakteru školství, tedy prosazení zásad demokracie a humanismu, vyjadřovala se i k aktuálním problémům školství. OF pedagogických pracovníků v prosinci 1989 vypracovalo seznam požadavků, kterými chtělo řešit vývoj školské politiky.“
Zdroj: Krejčová, Soňa: Debata o reformě českého školství v letech 1989–2004 (Diplomová práce.) Brno: Masarykova univerzita, 2012. Str. 27.
Požadavky OF pražských středních škol
„Dne 7. prosince 1989 se v aule Střední průmyslové školy „elektro“ Na Příkopě 16 v Praze 1 sešli zástupci občanských fór 103 pražských středních škol, aby podpořili jednání koordinačního výboru OF a jím formulované další požadavky. Ve svém prohlášení vyslovilo nedůvěru tehdejším nadřízeným orgánům ve školství a zdůraznilo svoje zklamání nad neadekvátním postojem těchto orgánů k událostem na Národní třídě.
Shromáždění přijalo a odsouhlasilo toto usnesení:
1. Podporujeme veškerá jednání vedená koordinačním výborem OF.
2. Vyslovujeme nedůvěru nadřízeným orgánům. Požadujeme zrušení odboru školství NVP a žádáme přímé řízení ministerstvem školství.
3. Žádáme zrušení kádrové práce na školách, vydání kádrových materiálů jednotlivým osobám, rehabilitaci všech pracovníků školství postižených po roce 1968 normalizačním procesem.
4. Odmítáme zcela Akční program OŠ NVP z 5. 12. 1989, který byl opět vytvořen bez zástupců jednotlivých škol.
5. Žádáme poskytnutí právní subjektivity školám a umožnění zakládání soukromých a církevních škol.
6. Trváme na zásadních změnách učebních plánů a osnov v souladu s vědeckými poznatky na principu humanizmu, vlastenectví a demokracie.
7. Povinná školní docházka by měla být ukončena na ZŠ.
8. Jsme proti existenci jakékoli politické strany na školách.
9. Trváme na odloučení veškerých organizací politického a branně vojenského charakteru od škol.
10. Požadujeme ustavení nezávislé odborové organizace pracovníků ve školství.
11. Na všech školách bude okamžitě provedeno vyslovení důvěry nebo nedůvěry jednotlivým členům vedení školy (formou tajného hlasování). V případě vyslovení nedůvěry zvolíme prozatímní vedení školy přímými a tajnými volbami. Žádáme příslušné ministry, aby respektovali a prosazovali vůli pedagogických sborů.
12. Odmítáme militarizaci škol – jedná se o zrušení náboru na vojenské školy, zrušení výcvikových středisek branců, školení CO a branných cvičení.
13. Žádáme vytvoření nového platového řádu který by přihlédl k nezastupitelné úloze pedagogických pracovníků.
14. Požadujeme výrazné snížení počtu žáků ve třídách a dále zrušení limitů počtu žáků v nepovinných předmětech.
15. Žádáme zrušení VÚP, VÚOŠ, PÚP (výzkumných ústavů).
16. Požadujeme zrušení spartakiády 1990.
Usnesení obsahovalo žádost, aby se jednotlivá ministerstva realizací těchto požadavků začalo zabývat. Účastníci prohlášení píší: „Nemůžeme nadále pasivně přihlížet postupujícímu úpadku vzdělání a kultury naší společnosti vlivem nekompetentně řízeného školství.“ Za OF pražských středních škol a SOU podepsal usnesení ing. Václav Zika.
Na tomto shromáždění byli zvoleni zástupci učitelů, kteří dále jednali s příslušnými institucemi a hlavně s ministerstvem školství. Na jaře 1990 byli někteří z nich zvoleni do Kolegia ministra Adama a byli též aktéry vytvoření poradních sborů jednotlivých typů škol při ministerstvu školství. Vznikla i školská komise při Koordinačním centru OF, kde již byli členy.
Z Občanských fór jednotlivých typů škol vznikly během roku 1990 profesní organizace, které k naplnění výše uvedených požadavků též přispěly (Střední školy – Společnost středoškolských pedagogů)…“
Zdroj: Rattayová, Vladimíra: Neměli bychom zapomenout. Učitelské noviny č. 46, 1999, str. 14.
Požadavky Občanského fóra pedagogických pracovníků ZŠ
Účastníci shromáždění zástupců OF z více než 160 pražských základních škol a školských zařízení se sešli v sobotu 16. 12. 1989 v sále Čechie a přijali tyto požadavky:
Požadujeme ihned:
1. prohlásit za neplatné ty části stávajícího školského zákona, ostatních právních předpisů, vyhlášek a nařízení, která odporují Ústavě ČSSR a přijatým mezinárodním dohodám
2. prakticky zabezpečit, aby politické strany nepůsobily přímo na školách, pedagogických institucích a školských zařízeních
3. rehabilitaci všech učitelů a pedagogů nespravedlivě postižených z ideologických důvodů. Je třeba, aby jim bylo umožněno znovu se vrátit ke své profesi
4. zrušit monopol státu na organizování a ideologické usměrňování výchovy a vzdělání. Podporovat rozvoj dalších alternativních typů škol (soukromých, křesťanských aj.)
5. zrušit pedagogický ústav hl. m. Prahy, (zrušení) Výzkumného ústavu pedagogického, obvodních pedagogických středisek, a tak umožnit zásadní reorganizaci pedagogického výzkumu
6. zajištění přesného a včasného informování pedagogické veřejnosti ze strany ministerstva školství
7. osnovy jako otevřený materiál, který by obsahoval minimum nezbytné vzhledem k návaznosti jednotlivých stupňů škol; požadujeme vytvoření závazného harmonogramu zpracování osnov a koncepce školství za účasti pedagogické veřejnosti
8. otevřít publikační možnosti představitelům všech směrů výchovně vzdělávací reformy tak, aby byla zajištěna diskuse široké pedagogické veřejnosti o všech naléhavých problémech školství. Zároveň vyslovujeme nedůvěru redakci Učitelských novin.
9. demilitarizaci škol a školských zařízení, tedy zrušení náboru žáků do vojenských škol, zrušení branných kurzů a branných cvičení
10. vydání všech kádrových materiálů jednotlivým pracovníkům škol a školských zařízení
11. zahájení praktických kroků ke zrovnoprávnění výuky světových jazyků
12. ve všech soutěžích, oslavách a dalších akcích přímo nesouvisejících s výukou zajistit princip dobrovolnosti
13. umožnit činnost všech dětských společenských a zájmových organizací či sdružení v prostorách škol a školských zařízení, avšak odloučení od provozu školy
14. podle požadavku rodičů prakticky umožnit výuku náboženství
Pro vytvoření dlouhodobých záruk příznivého vývoje školství dále požadujeme:
a) přehodnotit systém jednotné školy zakotvený v zákonu z roku 1948
b) uzákonit právní subjektivitu a posílit samostatnost jednotlivých škol
c) na všech školách a školských zařízeních provést tajným hlasováním vyslovení důvěry nebo nedůvěry vedení školy a obsazování vedoucích míst na školách zabezpečovat důsledně konkursním řízením
d) zvýšit podíl národního důchodu připadající na školství
Vyzýváme OF základních škol v celé republice, aby se k našim požadavkům připojila.
Koordinační rada OF pracovníků základního školství Prahy
Adresa: PedF UK, M. D. Rettigové 4, Praha 1 – Nové Město
Zdroj: Originál dokumentu.
„Podobná shromáždění se postupně konala na všech druzích škol. Po letech umlčování se pedagogové scházeli, aby si tak společně a veřejně vyjasňovali, co je nejvíc bolí a pálí. Jednotlivé druhy škol vytvářely vlastní koordinační centra se záměrem o celorepublikovou působnost. Své požadavky se snažili prosadit u příslušných odpovědných pracovníků MŠMT ČR…
Představitelé různých pedagogických iniciativ se scházeli na půdě školské komis KC OF, vzájemně si vyměňovali informace a své postupy koordinovali. Školská komise se tak stávala jakýmsi školským parlamentem, když počet iniciativ zapojených do její činnosti dosáhl až čísla třicet. Vedle řešení aktuálních problémů pomáhala školská komise organizovat i odborníky, kteří se chtěli spolupodílet na koncepčním řešení celé naší výchovně vzdělávací soustavy (k tomu blíže v následující zprávě o skupině NEMES).
Činnost školské komise KC OF v této formě skončila 28. května 1990, kdy se představitelé dvanácti hlavních iniciativ dohodli ustavit přípravný výbor samostatné, nezávislé, profesně zájmové organizace – Pedagogické unie. „Jejím posláním je vykonávat iniciační, oponentskou a konzultační činnost pro orgány státní správy a zastupitelské orgány na všech úrovních při tvorbě a realizaci školské politiky. Pedagogická unie bude usilovat o zvýšení společenské prestiže pedagogických profesí a prosazovat respektování zásad tzv. Učitelské charty UNESCO.“ Tímto dnem fakticky končí jedna kapitola v historii emancipace pedagogické obce a začíná etapa nová.“
Zdroj: Kalous, Jaroslav: Školství a Občanské fórum. Výchova a vzdělání. Praha: 1. roč., 1990–1991, str. 9.
Také Koordinační centrum Občanského fóra řešilo transformaci. V roce 1991 vznikly z Občanského fóra dva subjekty – Občanská demokratická strana a Občanské hnutí. Ale to už je úplně jiná kapitola.
Zpracovala Jana Hrubá
Zdá se, že Pedagogická unie měla být něčím jako pedagogickou komorou. Zatím jsem nenarazila na dokument, které asociace ji zakládaly, kdo je zastupoval a kdo unii vedl. Mám jen seznam z roku 1992. Vím, že Pedagogická unie byla zaregistrována 2. 10. 1990. Do kdy skutečně aktivně pracovala a s jakými výsledky, to není přesně známo. Zajímavé je zjištění, že ji dodnes nikdo nezrušil.
Pamětníci, ozvěte se!
JHá
Další díly seriálu najdete ZDE.
Jana Hrubá: DOKUMENTY 3. Občanská fóra pedagogických pracovníků
Přihlásit se k odběru:
Příspěvky (Atom)
Témata článků
- bibliografie (1)
- celoživotní vzdělávání (73)
- dětská literatura (22)
- DOKUMENTY (192)
- ESF (1)
- glosy (35)
- informační technologie (186)
- inovativní vzdělávání (148)
- názory (18)
- NÚV (1)
- odborná literatura (636)
- pedagogické asociace (93)
- pozvánky (2)
- PR článek (1)
- profese učitele (379)
- projekty (21)
- seriál Školství v koronakrizi (23)
- STRATEGIE 2020 (9)
- školský management (152)
- školství v regionech (87)
- školství v zahraničí (65)
- výchova (208)
- výtvarné umění (2)
- vyučování (319)
- výzkum a hodnocení (511)
- vzdělávací politika (709)
- zajímavé tipy (652)
- zaujalo nás (823)
Archiv
- ► 2023 (337)
- ► 2022 (350)
- ► 2021 (314)
- ► 2020 (319)
- ► 2019 (311)
- ► 2018 (302)
- ► 2017 (313)
- ► 2016 (322)
- ► 2015 (303)
- ► 2014 (306)
- ▼ 2013 (310)
- ► 2012 (266)
- ► 2011 (255)
- ► 2010 (254)
Česká škola
Šéfredaktorka
Akce
Výtvarné umění
![Licence Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/3.0/88x31.png)
Obsah podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česká republika, pokud není uvedeno jinak nebo nejde-li o tiskové zprávy.