V minulém roce byly v rámci IROP vyhlášeny výzvy, které základním, středním a vyšším odborným školám umožňovaly žádat o dotace na stavbu, stavební úpravy, úpravy pro bezbariérovost či navýšení kapacity škol, ale také na vybavení odborných učeben, včetně zajištění vnitřní konektivity škol a připojení k internetu.
Konkrétně se jednalo o výzvy č. 32 a 33 pro SŠ a VOŠ, a č. 46 a 47 pro ZŠ. Jako žadatelé jste museli vyhodnotit podmínky a parametry výzvy, sestavit projektovou dokumentaci a žádost podat.
Se zajištěním vnitřní konektivity a připojení k internetu je spojen také výběr dodavatele technického vybavení. Tvůrci dotačních titulů vytvořili tzv. Standard konektivity škol pro určení jednotné úrovně technického vybavení, které by měly školy dosáhnout. Splnění tohoto standardu je pro mnoho škol z důvodu potřebných odborných znalostí obtížné. Jeho přitom potřeba dodržet bez ohledu na to, jestli škola v rámci vnitřní konektivity řeší LAN síť nebo i WiFi. Standard konektivity škol požaduje vysoký technický standard vybavení IC technologiemi tak, aby se zajistila udržitelnost projektu. Jde tedy o to, aby vybavení vydrželo nejméně pětileté období realizace projektu. Zároveň je cílem zajištění bezpečnosti práce s internetem jak v hodinách, tak i v případě volnočasového přístupu. Ohled na plnění standardu konektivity je tedy třeba také brát při výběrovém řízení na dodavatele služeb.
Zde je několik doporučení, jak dosáhnout tohoto standardu při realizaci vašich projektů:
1. Ověřte si dostatečnou záruku. Dohlédněte na to, aby vám byla poskytnuta na uvedené technologie taková záruka, aby pokryla minimálně dobu realizace projektu. Ideálně by však záruka měla být delší, aby byl projekt udržitelný a redukovaly se tak budoucí náklady na provoz a inovaci technologií z vlastních zdrojů po skončení projektu.
2. Komunikujte se správcem sítě či ICT koordinátorem. Poraďte se s budoucím správcem sítě či vaším ICT koordinátorem, jaká technologie nejlépe vyhovuje jeho pracovnímu vytížení, zdali je např. denně přítomen ve škole nebo potřebuje síť monitorovat a konfigurovat na dálku. Důležité také může být to, zda chce využívat jednotné monitorovací i konfigurační prostředí a grafické ovládací rozhraní nebo preferuje jiný přístup.
3. Monitorujte provoz. Další důležitou věcí je nutnost monitorovat a logovat internetový i vnitřní provoz školy tak, aby bylo možné například dohledat, které zařízení bylo problematické, a mohlo tak škodit v síti internet. Na takovéto sledování jsou vhodné nástroje typu Netflow statistiky. Váš projekt by měl obsahovat uvedený nástroj včetně dostatečného prostoru k ukládání záznamů, a to minimálně na 2 měsíce. Netflow statistiky si můžete představit jako výpis telefonních hovorů, kdy známe volajícího, volaného, délku hovoru, ale neznáme obsah hovoru.
4. Konektivita až do konce projektu. Zajistěte si, abyste do konce hodnotícího období byli vybaveni dostatečnou internetovou konektivitou. V případě SŠ a VOŠ by mělo být dodrženo prohlášení ISP o propagaci přidělených IP adres do projektu FENIX. Rovněž musí být přiděleny IPv4 i IPv6 IP adresy.
5. Ošetřete správu přihlašovacích údajů. Samostatnou kapitolou standardu je také Identity management neboli správa identit. Ta říká, že každý uživatel školní sítě by měl mít svoje unikátní přihlašovací údaje, jako je jméno a heslo. Pamatovat si jméno a heslo u dětí, hlavně na prvním stupni, nejspíš nebude nejlehčí a učitelé zajisté nechtějí trávit celou hodinu obnovováním hesel místo toho, aby s využitím moderních technologií probírali novou látku. Řešením by mohla být např. autorizace tabletu rodiči, kteří ve výsledku mohou tuto technologii využívat jako prodloužený kontrolní nástroj také ve školním prostředí.
6. Proměřte si umístění přístupových bodů. V případě, že se škola vybaví wifi sítí, je potřeba provést tzv. SiteSurvey. Pozvěte si odborného garanta wifi sítě, který dorazí do prostoru školy s minimálně podobnými vlastnostmi přístupových bodů pro wifi, jak je požadováno v projektové dokumentaci. Následně je provedeno odborné měření a garant určí nejvhodnější rozmístění jednotlivých bodů tak, aby optimálně vykrývaly prostor školy a pomohly rovnoměrně rozložit internetový provoz školy. Takový technik by se měl ptát, které třídy jsou odborné a kde se souběžně pracuje na všech počítačích vedle sebe. Podle toho upraví kapacitu sítě, aby perfektně odpovídala potřebám vaší školy.
_________________
Hana Balášová pracuje ve společnosti ALEF Nula jako BusinessDevelopmentManager a již 2 roky se snaží přispívat k rozšiřování moderních ICT technologií ve školním prostředí.
Hana Balášová: Standard konektivity škol – na co si dát pozor při realizaci
Přihlásit se k odběru:
Komentáře k příspěvku (Atom)
Témata článků
- bibliografie (1)
- celoživotní vzdělávání (73)
- dětská literatura (22)
- DOKUMENTY (192)
- ESF (1)
- glosy (35)
- informační technologie (186)
- inovativní vzdělávání (148)
- názory (18)
- NÚV (1)
- odborná literatura (636)
- pedagogické asociace (93)
- pozvánky (2)
- PR článek (1)
- profese učitele (379)
- projekty (21)
- seriál Školství v koronakrizi (23)
- STRATEGIE 2020 (9)
- školský management (153)
- školství v regionech (87)
- školství v zahraničí (65)
- výchova (208)
- výtvarné umění (2)
- vyučování (319)
- výzkum a hodnocení (511)
- vzdělávací politika (711)
- zajímavé tipy (652)
- zaujalo nás (823)
Archiv
- ► 2023 (337)
- ► 2022 (350)
- ► 2021 (314)
- ► 2020 (319)
- ► 2019 (311)
- ► 2018 (302)
- ▼ 2017 (313)
- ► 2016 (322)
- ► 2015 (303)
- ► 2014 (306)
- ► 2013 (310)
- ► 2012 (266)
- ► 2011 (255)
- ► 2010 (254)
Česká škola
Šéfredaktorka
Akce
Výtvarné umění
![Licence Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/3.0/88x31.png)
Obsah podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česká republika, pokud není uvedeno jinak nebo nejde-li o tiskové zprávy.
0 komentářů:
Okomentovat