Česká školní inspekce sleduje neúspěšné školy opakovaně a dlouhodobě od školního roku 2013/14. Letos navštívila vzorek 42 škol – z toho cca 60 % bylo zřizováno kraji, cca 40 % soukromých. 56 % žáků těchto škol bylo ve společné části maturit neúspěšných.
93 % žáků těchto škol bylo podle zjištění přijato ke studiu bez ohledu na jejich vzdělávací výsledky a studijní předpoklady. Jejich průběžná klasifikace na SŠ byla zřejmě nadhodnocována. Nejvíce neúspěšných žáků bylo v nástavbovém studiu oboru Podnikání. Ve dvou třetinách škol se vyskytují žáci, kteří po úspěšném absolvování všech ročníků třikrát v maturitní zkoušce neuspěli a byli znovu přijati ke studiu ve stejném oboru (průměr 4,3 žáci na jednu školu).
Jen jedna třetina žáků studium dokončila. Kromě neúspěšnosti u maturit byly příčinou i odchody ze vzdělávání. Velké absence neúspěšných žáků (43 % všech zameškaných hodin na školách!) dokladují malou motivaci studentů k dokončení studia.
Ve třech čtvrtinách těchto škol nejsou vize školy a strategie k jejich dosažení na postačující úrovni. Školní vzdělávací programy jsou často zpracovány formálně, nezohledňují reálnou situaci a nemohou poskytovat učitelům jasné vodítko.
Vedení škol neprovádí v dostatečné míře hospitace, dokonce ani v maturitních předmětech. Ke zlepšování nepřispívá ani stav kvalifikovanosti pedagogického sboru – aprobovanost je nízká (CJ 67 %, M 80 %) a fluktuace učitelů příliš častá (během 3 let CJ 68 %, M 59 % a ČJ 44 %). V hodinách převažovala frontální výuka a samostatná práce žáků. Jako jednotvárná byla hodnocena více než třetina hodin. Pouze ve čtvrtině hodin vytvářeli učitelé takové podmínky a podněty, aby aktivní byli především žáci. Více než čtyři pětiny navštívených škol získávaly průběžné informace o vzdělávacích výsledcích žáků nahodile nebo v omezené míře.
Pouze v 45,2 % hodnocených škol zohledňují pedagogové dostatečně individuální specifické vzdělávací potřeby žáků a jejich dosavadní znalosti a dovednosti a snaží se rozvíjet všechny oblasti vzdělávacích cílů. Významným negativním zjištěním je skutečnost, že v polovině hodnocených škol většina pedagogů při přípravě výuky tyto aspekty nebere v úvahu.
Přibližně jen jedna pětina škol prokazatelně informuje zákonné zástupce žáků o jejich studijních neúspěších a ztrácí tak možnost spolupráce s rodinou.
Vedení hodnocených škol neřídí pedagogické procesy dostatečně. Převážná většina vedení těchto škol (78,6 %) podněcuje pedagogický rozvoj školy jen v malé míře. Ve dvou třetinách škol jejich vedení provádí pouze nepravidelné hodnocení práce pedagogů a poskytuje jim nedostatečnou zpětnou vazbu (případně zpětnou vazbu neposkytuje vůbec). Vedení škol sice vyhodnocuje důležité oblasti pedagogických procesů, avšak s výsledky autoevaluačních procesů dále nepracuje.
Česká školní inspekce zjistila, že výběr témat dalšího vzdělávání pedagogických pracovníků nezohledňuje dostatečně potřeby školy v souvislosti s předměty společné části maturitní zkoušky. Důraz nebyl kladen na vzdělávání pedagogů zaměřené na témata související s možnostmi snižovat riziko neúspěšnosti žáků. Vzdělávání nebylo zaměřeno ani na využívání efektivnějších forem a metod výuky (skupinová práce, aktivizující metody apod.).
Velmi negativním zjištěním je pak skutečnost, že 56 % škol i přes dlouhodobě neuspokojivé výsledky svých žáků ve společné části maturitní zkoušky k žádným opatřením doposud nepřistoupilo. Analýzu příčin vysoké neúspěšnosti žáků u maturitní zkoušky prokazatelně provádí jen necelé dvě pětiny škol.
Ze závěrů pedagogických rad a jednání předmětových komisí vyplývá, že za hlavní důvod neprospěchu žáků mají tyto orgány tendenci považovat především nedostatečný studijní potenciál žáků, jejich nízkou motivaci ke studiu a vysokou absenci ve výuce, přičemž však adekvátní opatření (např. opatření v organizaci přijímacího řízení, účinná opatření v průběhu výuky) školy nepřijímají.
Znamená to tedy, že většina hodnocených škol hledá příčiny malé úspěšnosti svých žáků primárně (či pouze) u těchto žáků, aniž by reflektovala své vlastní nedostatky.
Česká školní inspekce ve 33 ze 42 hodnocených škol doporučila zvážit omezení nabídky oborů poskytujících střední vzdělání s maturitní zkouškou (tzn. nepřijímat další žáky ke vzdělávání) nebo podat žádost o výmaz těchto oborů vzdělání z rejstříku škol a školských zařízení.
Podrobné komentáře a grafy k jednotlivým zjištěním najdete ZDE.
Připravila Jana Hrubá
Školy s vysokou neúspěšností u maturit – ředitelé neřídí, učitelé učí (nudně), studenti nestudují
Přihlásit se k odběru:
Komentáře k příspěvku (Atom)
Témata článků
- bibliografie (1)
- celoživotní vzdělávání (73)
- dětská literatura (22)
- DOKUMENTY (192)
- ESF (1)
- glosy (35)
- informační technologie (186)
- inovativní vzdělávání (148)
- názory (18)
- NÚV (1)
- odborná literatura (636)
- pedagogické asociace (94)
- pozvánky (2)
- PR článek (1)
- profese učitele (379)
- projekty (21)
- seriál Školství v koronakrizi (23)
- STRATEGIE 2020 (9)
- školský management (153)
- školství v regionech (87)
- školství v zahraničí (65)
- výchova (208)
- výtvarné umění (2)
- vyučování (319)
- výzkum a hodnocení (512)
- vzdělávací politika (713)
- zajímavé tipy (652)
- zaujalo nás (823)
Archiv
- ► 2023 (337)
- ► 2022 (350)
- ► 2021 (314)
- ► 2020 (319)
- ► 2019 (311)
- ▼ 2018 (302)
- ► 2017 (313)
- ► 2016 (322)
- ► 2015 (303)
- ► 2014 (306)
- ► 2013 (310)
- ► 2012 (266)
- ► 2011 (255)
- ► 2010 (254)
Česká škola
Šéfredaktorka
Akce
Výtvarné umění
![Licence Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/3.0/88x31.png)
Obsah podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česká republika, pokud není uvedeno jinak nebo nejde-li o tiskové zprávy.
0 komentářů:
Okomentovat