V Praze se začátkem prosince konalo třídenní pracovní setkání pracovní skupiny odborníků z Evropské komise na problematiku klíčových kompetencí a rozvoj kurikula. Zúčastnili se ho zástupci Irska, Anglie, Belgie, Rakouska, Dánska, Španělska a České republiky.
Tato skupina (Cluster B) se v minulosti podílela na přípravě referenčního rámce klíčových kompetencí pro celoživotní učení, který byl doporučen zemím Evropy. Rámec definuje osm klíčových kompetencí:
1. komunikace v mateřském jazyce
2. komunikace v cizích jazycích
3. matematické kompetence a základní kompetence v oblasti vědy a technologií
4. kompetence v práci s digitálními technologiemi
5. kompetence k učení
6. kompetence sociální a občanské
7. smysl pro iniciativu a podnikavost
8. kulturní povědomí a vyjádření
Skupina také připravila přehled konceptů klíčových kompetencí v národních kurikulech vybraných evropských zemí, který informuje o probíhajících změnách na úrovni předškolního, základního a středního vzdělávání k září 2007. Naleznete ho ZDE.
V rámci setkání poprvé ve své historii (!) tato mezinárodní pracovní skupina diskutovala se žáky a pedagogy. Navštívila základní školu v Londýnské ulici v Praze 2. „Právě takové příklady dobré praxe potřebujeme," zhodnotil návštěvu Tapio Säävälä, vedoucí oddělení školního vzdělávání sekce Comenius Evropské komise.
Na závěr setkání se 11. 12. 2009 konala na MŠMT panelová diskuse „Zavádění klíčových kompetencí do vzdělávání v Evropě jako reakce na trendy ve společnosti“.
Tapio Säävälä připomněl, že se v budoucnosti očekávají velké změny pracovních pozic – více lidí bude pracovat s novými technologiemi, ve zdravotnictví a vzhledem ke stárnutí populace i v pečovatelských profesích. Pracovní mobilita a různost kultur bude vyžadovat znalost jazyků i tlumočnické dovednosti. Přístup Evropské komise je proto zaměřen na klíčové kompetence. Změna kurikula je ovšem ten nejjednodušší krok. Musí následovat především vzdělávání učitelů a síťování škol.
Anne Looney, ředitelka Národního úřadu pro kurikulum a hodnocení z Irska, označila klíčové kompetence jako klíč – jako společný jazyk, kterým učitelé, ale i učící se spolu mohou mluvit o učení, kterému rozumí i rodiče a veřejnost, jako způsob myšlení o vzdělávání, jako sdílenou vizi. Klíčové kompetence umožňují předávat si zkušenosti v Evropě.
Mají vést studenty blíže k životu, umožnit jim žít v budoucím světě. V době ekonomické krize je třeba učit studenty podnikat, uvažovat, tvořivě myslet, aby se krize neopakovala. Poučit je o faktech a číslech, ale učit je i dovednosti řešení problémů.
V radě irského Národního úřadu jsou i odbory a zaměstnavatelé. Posledních pět let zapojují v Irsku do diskusí také děti a studenty, navštěvují školy a hovoří s nimi. Tím vysílají signál, že je to i jejich věc. Děti o tom pak mluví doma s rodiči, diskuse jsou pro rodiče dostupné i v médiích. Ukazují jim, že smyslem změn je prospěch a štěstí pro jejich děti.
David Pepper, vedoucí výzkumný pracovník Úřadu pro rozvoj kvalifikací a kurikula z Anglie, podrobně informoval o studii, kterou jím vedená mezinárodní pracovní skupina připravila pro Evropskou komisi – „Klíčové kompetence v Evropě: Otevírají dveře k celoživotnímu učení napříč kurikulem a ke vzdělávání učitelů“. Zpráva poskytuje srovnávací přehled vývoje a zavádění klíčových kompetencí do vzdělávacích systému 27 evropských zemí a 6 případových studií vybraných zemí (je dostupná na www.wordle.com). David Pepper zdůraznil, že je důležité změnit nejen kurikulum, ale i způsoby hodnocení a vzdělávání a kompetence učitelů (kontakt: david.pepper@qcda.gov.uk).
Chris Van Woensel, odborná poradkyně Ministerstva vzdělávání a odborné přípravy z Belgie, hovořila na téma „Hlavní problémové otázky implementace klíčových kompetencí“. Každá země přistupuje k problematice na základě své tradice a svého vzdělávacího systému.
Diskutuje se nad koncepty a obsahem, nad rolí a funkcí vědomostí v kurikulu. Při konkretizaci rámce se vychází od toho, co již máme, a diskutuje se, jak začlenit chybějící obsah a jak propojit obsah s kompetencemi.
Při začleňování konceptu klíčových kompetencí do vzdělávacího systému se musí řešit celý systém: legislativa, osnovy, učební materiály, hlavní zkoušky, pregraduální i postgraduální vzdělávání učitelů a stanoviska žáků i rodičů. Důležité je vytvořit nový model pro hodnocení, rozhodnout, na jaké úrovni bude probíhat a jak budou hodnoceny žákovy vědomosti, dovednosti a postoje.
Jindřich Kitzberger, náměstek ministryně školství, řekl, že v ČR jsme zahájili reformu změnou kurikula a vybídli školy k vytvoření ŠVP. Řada učitelů ale považuje klíčové kompetence za pouhou změnu rétoriky. Nacházíme se v nebezpečné fázi, protože není přesvědčena „mlčící většina“. Přesvědčování učitelů je dlouhodobý úkol a podpora od MŠMT je dosud velmi malá.
Do následující diskuse se zapojili přítomní čeští odborníci, panelisté i další zahraniční hosté. Diskutovalo se o následujících otázkách:
- obtížnost hodnocení postojů
- důležitost pozorování a dovednosti zachytit postoje pro učitele
- důležitost pochopení u žáků, učitelů i veřejnosti, co má být výsledkem učení
- klíčové je naučit studenty učit se
- nutnost pochopení koncepce, aby student byl schopen i s odstupem kompetence uplatnit (v kompetenčním modelu studenti vědí, co a proč dělají)
- příprava učitelů, jak mluvit o oboru jazykem žáka
- stále větší potřeba času na plánování a sdílení vize pro učitele
- školy nemohou soutěžit s množstvím informací z internetu, ale mohou dodat učení smysl
- jak řídit změnu: shora, nebo vývoj zespodu? Stavět na tom, co máme, a měnit směrem ke klíčovým kompetencím – otevírá to vzdělání celé komunitě
- uvažuje se o vyhodnocování metod?
- navrhnout školám techniky hodnocení toho, co je důležité
- škola jako instituce vzájemně se učících, jako mezigenerační prostor, jako učící se společenství
„Téma dovedností učitele prolíná celou diskusí. Neobejdeme se bez jejich formulace – bez standardizace profese učitele. Je to důležité pro pedagogické fakulty i pro další vzdělávání pedagogických pracovníků. Umožní to vnést do vzdělávání učitelů centrální témata. Pracujeme na řešení,“ zakončil panelovou diskusi náměstek Kitzberger.
Každý z přítomných si v průběhu diskuse musel uvědomit, jak obrovská je to změna paragidmatu, jak složitě probíhá v zemích Evropy, jak se všechny potýkají s podobnými problémy, snaží se je ve svém vzdělávacím systému řešit a poučit se ze zkušeností jiných. Vše probíhá za pochodu, společnost se prudce mění a život nečeká. Vzdělávání nemůže čekat, až bude změna lépe připravena. Musí reagovat a musí situaci postupně zvládnout. Pro pedagogy je to nesmírně náročné. Pokud proměnu zvládnou, zvýší renomé své profese a splní svůj historický úkol.
Je to málo – je to hodně?
Klíčové kompetence – reakce na trendy ve společnosti
Přihlásit se k odběru:
Komentáře k příspěvku (Atom)
Témata článků
- bibliografie (1)
- celoživotní vzdělávání (73)
- dětská literatura (22)
- DOKUMENTY (192)
- ESF (1)
- glosy (35)
- informační technologie (186)
- inovativní vzdělávání (148)
- názory (18)
- NÚV (1)
- odborná literatura (636)
- pedagogické asociace (94)
- pozvánky (2)
- PR článek (1)
- profese učitele (379)
- projekty (21)
- seriál Školství v koronakrizi (23)
- STRATEGIE 2020 (9)
- školský management (153)
- školství v regionech (87)
- školství v zahraničí (65)
- výchova (208)
- výtvarné umění (2)
- vyučování (319)
- výzkum a hodnocení (512)
- vzdělávací politika (713)
- zajímavé tipy (652)
- zaujalo nás (823)
Archiv
- ► 2023 (337)
- ► 2022 (350)
- ► 2021 (314)
- ► 2020 (319)
- ► 2019 (311)
- ► 2018 (302)
- ► 2017 (313)
- ► 2016 (322)
- ► 2015 (303)
- ► 2014 (306)
- ► 2013 (310)
- ► 2012 (266)
- ► 2011 (255)
- ► 2010 (254)
Česká škola
Šéfredaktorka
Akce
Výtvarné umění
![Licence Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/3.0/88x31.png)
Obsah podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česká republika, pokud není uvedeno jinak nebo nejde-li o tiskové zprávy.
6 komentářů:
- příprava učitelů, jak mluvit o oboru jazykem žáka
tý vogo, víš co, to je dost hustý, pičo
„Téma dovedností učitele prolíná celou diskusí. Neobejdeme se bez jejich formulace – bez standardizace profese učitele. Je to důležité pro pedagogické fakulty i pro další vzdělávání pedagogických pracovníků. Umožní to vnést do vzdělávání učitelů centrální témata. Pracujeme na řešení,“ zakončil panelovou diskusi náměstek Kitzberger.
Ten pičus už nás chce zase standardizovat. Ať de do řiti.
Kitzberger je kokot všech kokotů. Po šarádě s plány na zvyšování úvazků bych tohoto kripla nejraději viděl koupat se ve Vltavě...
No to je pěkné, páni kolegové, ještě ani nezačaly silvestrovské oslavy a vy už jste samá piča, řiť a kokot.
A pochodeň učícího se procesu nese kdo?
Pánové nezapomeňte: v šest v Karmelitské zde: http://www.nelso.cz/cz/place/1160/
Parta k nakousnutí platí rundu!
"navrhnout školám techniky hodnocení toho, co je důležité" - nutno doplnit o nutnost formulace kritérií důležitosti, nezapomenout ani na určení parametrů k hodnocení technik hodnocení a pak to vše nezapomeňte náležitě impelementovat!.
Dobrý den,
jsem studentka FF UK Psychologie a v rámci předmětu Teorie psychometrie a psychodiagnostiky vytvářím dotazník právě na klíčové kompetence (konkrétně na jednu vybranou kompetenci, kterou ale vzhledem k průhlednosti dotazníku nebudu jmenovat). Pokud máte volných 10 minut času a chtěli byste se dotazník vyzkoušet (zhodnotit mé otázky, zamyslet se nad tímto konceptem atd.), budu moc ráda, když mi pomůžete a vyplníte jej.
Sháním co nejvíce respondentů a každé vaše vyplnění mi moc pomůže.
http://osobnosti-dotaznik-klicove-kompetence.vyplnto.cz/
Děkuju za případnou pomoc i za přečetení tohoto příspěvku.
Lucie Matějovská
Okomentovat