12. celostátní setkání Přátel angažovaného učení 17.–18. 10. 1998 v Kroměříži mělo téma „Škola vstupuje do kontaktu s obcí a partnery vzdělávání“. V úvodu pozvánky stálo: „PAU nedává „kuchařky“ ani hotová řešení nebo léky, nýbrž Podněcuje, Aktivizuje, Učí! V každé dílně si vytvoříte strategický plánek, jak zavedete do svého vyučování to, co jste se dozvěděli dobrého. V PAU nečekáme, až to zařídí ti druzí (zase špatně…).“
Úvod pokračoval: „Rady pro nováčky v PAU: Dílny budou tak dobré, jak je spolu s lektorem uděláte – v PAU nejsou koukači, ale dělači. Být vzdělaný neznamená nedělat chyby, ale umět si poradit, i když řešení neznáme. Na setkáních PAU se nemusím bránit před nikým a před ničím – různorodost názorů je užitečná, novinky si promyslím a podle možnosti zkusím. Jde hlavně o děti!“
Dílny
Program dílen uvádíme jako dokument, jaká témata tehdy zajímala či trápila učitele, jaké trendy ve vzdělávání se objevily. Zastoupení lektorů bylo mezistupňové, mezioborové i mezinárodní, ba nechybělo ani ministerstvo školství a partnerské organizace.
Mgr. Zdeněk Bělecký, ZŠ Prosetín: Možnosti dramatiky A. Čtení: porozumění, prožívání, představení, B. Živly: Hra + vztahy + jednání (modelová lekce dramatické výchovy)
Ing. Vít Beran, ZŠ Táborská, Praha: Změny ve škole
Božena Blažková, ZŠ Pardubice, Mgr. Jana Doležalová, VŠP Hradec Králové: Rozvíjení čtenářství a samostatného myšlení ve školách
PhDr. Viera Brhelová, DM Turčianske Teplice: Uplatňování tvorivo humanitného modelu výchovy v domove mládeže
Mgr. Petra Fečková, ZŠ Zachar Kroměříž: Živly – dílna pro učitele Vv
Ing. Jitka Folberová: Hra Scrabble podporuje myšlení žáků
Ing. David Gruber, Gruber TDP: Koncentrace a paměť; Balzám na kantorské nervy
PhDr. Ondřej Hausenblas, FF UK: Nové trendy v hodnocení slohu
Jitka Heryanová, Hana Kouřilová, ZŠ Holešov–Kračiny: Jakou tvář má šikana, prevence proti šikaně (realizace programu Zdravá škola v praxi)
Ing. Ivana Holubcová, Martina Lafatová, TEREZA: Projekty pro učitele, kteří učí děti vidět svět v souvislostech
Mgr. Jiří Hruška, Středisko ekologické výchovy Pardubice: Program Člověk a prostředí aneb výchova k trvale udržitelnému způsobu života
Mgr. Jitka Kašová, ZŠ Obříství: Závislost – Projektová výuka k protidrogové prevenci
PaedDr. Zdena Kašparová: 1. Sám sebou – primární protidrogová prevence , 2. Minimální protidrogový program ve školách – spolupráce s dalšími institucemi – komunitní vztahy
David Klooster, John Carrol University, Cleveland, Patricia Bloem, Ohio: Dílna psaní
Rima Martineniene, College of Democracy, Litva: 1. Přímá demokracie ve škole – alternativy ke studentské radě. 2. Výchova k dialogu a toleranci ve třídě. 3. Spolupráce rodiny a školy v demokratické společnosti
PhDr. Václav Mertin, katedra psychologie FF UK: Individualizace kurikula
RNDr. Pavla Polechová, ÚVRŠ Praha: Kooperativní škola a projekt Občan jako jedna z jejích možných realizací
Mgr. Petr Roupec, MŠMT: Legislativa a česká škola – pokračování prostějovské dílny
Jana Rýdlová, MŠ Adélka, Nymburk: Festival Mateřinka – spolupráce s rodinou v MŠ Adélka
doc. dr. Karel Rýdl, CSc., FF UK Praha: Nebojme se Daltonského plánu
doc. dr. Karel Rýdl, CSc., FF UK Praha + ověřovatelé: Model hodnocení na 1. st. ZŠ
Viera Scheirichová, SOU a U Stochov: „Jigsaw“ – skládankové učení (využití jedné z kooperativních metod k rozvíjení kritického myšlení v matematice)
Mgr. Jaroslava Suchomelová, DDM Prostějov: Známe zákony a vyhlášky, které se týkají naší každodenní práce?
Květa Taubenhanslová, ZŠ Bělá nad Radbuzou: Děti cizinců nemluvící česky na 1. st. ZŠ – multikulturní společnost v podmínkách české školy
Jitka Uhdeová, Jana Uhdeová, Atlantis: Nová učebnice – Kouzelné zrcadlo literatury
PhDr. Vladimír Václavík, ÚPPPV VŠP Hradec Králové: Otevřené vyučování v otevřené škole
Prom. ped. Zdena Vildová, Státní zdravotní ústav Praha: Program podpory zdraví ve škole, metodika projektu Zdravá škola
Olga Vítkovská, Britisch Council, Olomouc: Týmová prácve ve škole a s partnery školy
Mgr. Petr Vrzáček, Modřanská ZŠ, Praha 4, Mgr. Hana Plavcová, 1. ZŠ Plzeň: Komunitní vzdělávání v životě školy, čtvrti, města
Kulatý stůl na téma „Příprava a další vzdělávání učitelů dnes“ (s účastí zástupců MŠMT, vysokoškolských pracovišť, školských úřadů a pracovišť DVPP).
Pracovní skupina knihovníků: Budou naše děti číst? Prosazujme snadný přístup k dětské literatuře ve všech školách! Dětské oddělení místní knihovny přímo ve škole.
Z kulatého stolu k návrhu dalšího vzdělávání učitelů se zachoval záznam názorů účastníků.
Kolumbovo vejce. Kulatý stůl PAU k návrhu dalšího vzdělávání učitelů
Jednou z téměř třiceti dílen na tradičně skvěle zorganizovaném a hojně navštíveném celostátním setkání PAU v Kroměříži byl kulatý stůl. Cílem debaty bylo formulovat kritéria kvality učitele, jeho požadované kompetence. Rušná diskuse, z které jsme vám zachytili některé zajímavé myšlenky, oscilovala kolem problémů: Co je třeba formulovat dřív – cíle vzdělávání, nebo kritéria kvality? Hodnotit pouze růst učitele jako jedince, nebo v rámci rozvoje celé školy? Posuďte sami a vstupte do debaty. Rádi vaše příspěvky otiskneme.
Doc. Sokol, poradce ministra: Je možné, že se v nejbližších letech finanční situace školství o něco zlepší. Je potřeba vymyslet, aby se případná finanční injekce nerozplynula do celé plochy, jak s prostředky naložit, aby to celému školství skutečně prospělo. Znamená to pokusit se o nějaké diferencování včetně platového – rozlišit mezi 160 000 učitelů ty, kteří berou své povolání jako celoživotní nasazení, a ty, kteří to mají jako vedlejší příjem, přivýdělek (nic proti nim). Jde o to, jak vymyslet systém odměňování, který nebude pouze formální, ale zároveň bude dostatečně spolehlivý a objektivní, aby se mohl promítnout do platových poměrů. Na návrhu se na ministerstvu intenzivně pracuje. Rádi bychom slyšeli vaše názory.
Mgr. Roupec, náměstek ministra: V návrhu kariérního růstu se jedná o hodnostní příplatek, nárokovou složku mzdy. (Současně běží věkový automat.) Vkládá tedy víc možností pro učitele, aby stále měli nějaký cíl v dohledu.
Poslankyně Šojdrová: V rozpočtu je navýšení 7 miliard. Kromě plošného navýšení v rámci tarifů by měl být prostor pro ty, kteří dělají něco navíc – nadstandard. Přínosné by byly určitě jazykové zkoušky, schopnost překládat, publikovat, vést volnočasové aktivity ap.
Dr. Hausenblas: Neměli bychom se zastavit jen u hlediska diferencovat nasazené a nenasazené učitele. Stát bude tou investicí nepochybně chtít sledovat podporu vývoje k lepšímu. Možností, jak to podporovat, bude daleko víc a jednou z nich bude vnášet určité požadavky do dalšího vzdělávání za státní peníze.
Doc. Spilková: Dvě kategorie učitelů – nasazení a přivýdělek – mi připadá strašně málo. Měla by se promítat také kvalita učitele. Měli bychom diskutovat o kritériích kvality.
Dr. Polechová: Lépe si dovedu představit hodnocení na úrovni školy. Škola si definuje, kam se chce dostat, a současně řekne, jak se to pozná, že se tam dostala. Pak je to ověřitelné a vložené peníze jsou legitimizované.
Doc. Sokol: Úkolem MŠMT není formulovat obsah, cíle, ale vytvářet rámce, které nutí pedagogickou veřejnost, aby vzdělávala lépe. Co to je vzdělávat lépe, by měli vědět učitelé, pedagogové – odborníci.
XY, ŠÚ: Směr není školským úřadům z ministerstva dán – zda je cílem vzdělávání to, aby žák měl více vědomostí (jako doposud), nebo aby žák byl odpovědný, uměl se rozhodovat a jednat sám za sebe. To se musí vyslovit.
Mgr. Vaverková: Ministerstvo musí jasně vyslovit, že podporuje vzdělávající se učitele a netradiční učení. Pokud to školské úřady nepřeberou z ministerstva, nemají ředitelé důvod podporovat a učitelé motivaci se sebevzdělávat.
Mgr. Roupec: Vzdělávání je věc veřejná, věc všech. Ministerstvo si nemůže usurpovat právo rozhodovat, ale musí vytvářet prostor a motivaci, aby bylo možno veřejný zájem realizovat.
Doc. Rýdl: Prostor je vytvořen pokynem ministra. Ministerstvo těžko může rozhodovat, do jaké míry to bude kdo podporovat. To je věc škol, aby se v tom našly a tento prostor vyplnily. Je to otázka jejich vlastní koncepce, vize, jak by se měla škola profilovat (viz článek v Učitelských listech č. 2).
Mgr. Kašová: Pokyn, za který bych chtěla ministerstvu poděkovat, by neměl být pokynem umožňujícím, ale pokynem zavazujícím. Zavazujícím každou školu, aby vytvořila svoji jasnou koncepci. Mám-li stanoven jasný cíl, vyplývá z něho, v čem se potřebuji vzdělávat, a budu vyhledávat toho, kdo je schopen takto vzdělávat. Zatím hledáme kritéria hodnocení, ale nevíme, co vlastně chceme hodnotit.
Mgr. Tomášek: Zavázat každou školu nelze, protože co se musí, nebude fungovat. Je tu možnost využít daný prostor. Je potřebné medializovat v denním tisku, že proměna školy je nutná, že proměnu školy ministerstvo chce a podporuje, že tvořivá práce učitele je žádoucí, chtěná.
Doc. Rýdl: Je potřeba připravit se na šanci – buď se využije, nebo promrhá, jako už několikrát. Pokusme se formulovat kompetence, které by bylo možno objektivně hodnotit.
V další diskusi se objevily mj. tyto kompetence:
– předávání informací ze zahraničního tisku na základě jazykových znalostí
– uvádění začínajících kolegů
– osvojení si metod práce se sociálně narušenou mládeží
– osvojení si evropských kompetencí
– vnášení evropanství do výuky občanské výchovy
– schopnost zobecnění a šíření zkušeností (publikování)
– u ředitele školy schopnost stanovit a srozumitelně formulovat jasné a měřitelné cíle, ke kterým bude škola krátkodobě i dlouhodobě směřovat, a schopnost evaluace těchto cílů
– u učitele schopnost plánovat svou práci v rámci směřování školy a vyhodnocovat realizaci
– tvorba a realizace projektů
– samostudium učitele, účast na seminářích – přenášení nových poznatků do školy
– inovativnost, otevřenost změnám, ochota sebevzdělávat se,
– schopnost experimentovat, zavádět nové metody a vyhodnocovat svou práci (sebereflexe)
– schopnost pracovat v týmu
– kooperace mezi učiteli
– práce s dětmi ve volném čase
– spolupráce s rodiči
– vytváření vztahů k lokalitě, ke komunitě
– výzkumná aktivita
Ing. Beran: Tyto věci bude složité kvantifikovat. Kdo to bude dělat, když ne ředitel školy? Kdo to zvenku posoudí?
Mgr. Kašová: To vše musí být v kontextu cílů školy, jinak to může být vytržené z kontextu, ploché, zaměřené na efekt a ne na efektivitu.
Dr. Polechová: Je potřeba definovat si inovaci v rámci celé školy. Říci si – tady jsme teď a k tomuto chceme dojít, pokrok poznáme těmito způsoby (sebereflexe).
Doc. Rýdl: Nejde o vytvoření katalogu kompetencí, které budou pro každého učitele povinné. Jde o možnosti, které může škola využít a dát si je do svého vzdělávacího programu, do své profilace. Jiná škola, jiná skupina lidí se může profilovat jinak, třeba kasárensky, když to určitá skupina rodičů bude chtít. Inovace nemohou být povinné – pak by to sklouzlo k formálnosti.
XY, ŠÚ: Je třeba také řešit otázku objektivního přidělování peněz na školy – rozlišit podle kritérií, kde něco nového dělají, kde se vzdělávají.
XY: To je přece v kompetenci každého ředitele, aby dohlédl na práci učitelů. Pokud to ředitel nedělá a školský úřad ví, že se na jeho škole učí průměrně a podprůměrně, pak není na správném místě. To by mělo obecně platit. Návrh kariérního růstu dostává lidi hodnostně výš a to se může stát motivací i pro ostatní učitele.
Dr. Hausenblas: Co s věcmi neměřitelnými? Kdo dá na takové kurzy peníze? Znamená neměřitelnost, že stát takové věci nebude podporovat?
Mgr. Vašta: Neměřitelné věci může ředitel vyjádřit osobním příplatkem – to je jiná škatulka.
Doc. Spilková: V zemích EU je společné zaměření dalšího vzdělávání učitelů k transformaci – reforma se důsledně váže na systém cíleného vzdělávání, kompetence jsou pojmenovány. Jde o určité pojetí školy a to vyžaduje určité kompetence od učitelů.
Mgr. Brož: Stále nám chybí společenská objednávka, musíme vědět, kam školu máme dostat. Od toho se bude odvíjet vzdělávání.
Mgr. Tomášek: Pokusme se formulovat, jaké mladé lidi žijící v Evropě chceme (cíle). Od toho se odvine, co pro to musíme znát my (prostředky) – jaké máme mít kompetence.
Mgr. Vaverková: My už to možná víme, ale potřebujeme to naplnit. Mít peníze, abychom tyto učitele ohodnotili.
Dr. Košťálová: Ví to jen určitá skupina lidí. Pro ostatní je to třeba formulovat, o co nám jde. Jinak se může stát, že pedagogická centra pořádají kurzy, jak řekněme navlékat korálky, a stát jim to zaplatí, protože jim neřekne, jaká je jeho objednávka.
Doc. Rýdl: Jan Kovařovic přišel s teorií dvou rychlostí a to je přesně to, co patří do této doby. Státní správa nevyužila potenciál iniciativních lidí. Tito lidé naráželi na legislativu, na nepochopení. Myšlenka, že změnu chtějí všichni, padla – byli jsme naivní. Buďme rádi, že po devíti letech státní správa dává najevo, že to, co tvořiví učitelé v PAU a jiných iniciativách dělají, je v souladu se zájmy celé společnosti.
Doc. Hausenblas: Pokusme se zobecnit závěry diskuse.
Doporučujeme:
– precizovat, jak se bude ve vzdělávání učitelů zacházet s katalogem kompetencí
– vyjasnit stupínky profesního růstu – jak být lepší a lepší učitel (to nelze ztotožnit s kariérními stupni!)
– vyjasnit, v čích rukou bude posouzení růstu kvality učitele (ředitele, inspektora, rodičů a dětí, státních úřadů?)
– udržet rovnováhu mezi požadavky shora a potřebami terénu – nechat uvnitř státně formulovaných požadavků prostor pro iniciativu učitelů (prostor pro učitelskou autonomii)
– vyvážit řešení ad hoc (rozhodování za pochodu) a důkladné promyšlení cílů a prostředků
– definovat cíle vzdělávání v zákoně alespoň v obecné podobě.
Na adrese MŠMT (Mgr. Vašta nebo Mgr. Roupec) je možno si vyžádat návrh DVPP k připomínkám, které můžete zasílat na MŠMT, do Učitelských listů a Učitelských novin.
Jana Hrubá
Zdroj: Hrubá Jana: Kolumbovo vejce. Kulatý stůl PAU k návrhu dalšího vzdělávání učitelů. Učitelské listy. Praha: Agentura STROM, roč. 6, 1998/1999, prosinec 1998, č. 4, str. 2–3. ISSN 1210-6313
Tento kulatý stůl byl opravdu debatní. Jak je vidět ze záznamu, v začátcích vytváření systému DVU a kariérního řádu se ministerstvo školství s učiteli i akademiky bavilo a o jejich názory stálo. Dnes už je všechno jen v rukou momentálního ministra a jeho úředníků. Bohužel jsme za 20 let tyto problémy nedořešili. Všechno je v lidech…
Další díly seriálu najdete ZDE.
Jana Hrubá: DOKUMENTY 184. V Kroměříži 1998 se diskutovalo o dalším vzdělávání učitelů
Přihlásit se k odběru:
Komentáře k příspěvku (Atom)
Témata článků
- bibliografie (1)
- celoživotní vzdělávání (73)
- dětská literatura (22)
- DOKUMENTY (192)
- ESF (1)
- glosy (35)
- informační technologie (186)
- inovativní vzdělávání (148)
- názory (18)
- NÚV (1)
- odborná literatura (636)
- pedagogické asociace (93)
- pozvánky (2)
- PR článek (1)
- profese učitele (379)
- projekty (21)
- seriál Školství v koronakrizi (23)
- STRATEGIE 2020 (9)
- školský management (153)
- školství v regionech (87)
- školství v zahraničí (65)
- výchova (208)
- výtvarné umění (2)
- vyučování (319)
- výzkum a hodnocení (511)
- vzdělávací politika (712)
- zajímavé tipy (652)
- zaujalo nás (823)
Archiv
- ► 2023 (337)
- ► 2022 (350)
- ► 2021 (314)
- ► 2020 (319)
- ► 2019 (311)
- ▼ 2018 (302)
- ► 2017 (313)
- ► 2016 (322)
- ► 2015 (303)
- ► 2014 (306)
- ► 2013 (310)
- ► 2012 (266)
- ► 2011 (255)
- ► 2010 (254)
Česká škola
Šéfredaktorka
Akce
Výtvarné umění
![Licence Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/3.0/88x31.png)
Obsah podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česká republika, pokud není uvedeno jinak nebo nejde-li o tiskové zprávy.
0 komentářů:
Okomentovat